Verksted 31
![Signe Holm Knudtzon](/sites/default/files/styles/page/public/images/page/Signe%20Holm%20Knudtzon_0.png?itok=IuouWuBV)
Signe Holm Knudtzon. Lærerutdanner i 37 år. Først ansatt ved Eik lærerhøgskole, nå heter det Universitetet i Sørøst-Norge.
Jeg er spesielt interessert i problemløsning, sannsynlighet og geometri. Jeg ønsker at matematikkundervisning skal utfordre alle elever og at de skal inspirere og støtte hverandre. Jeg vil at elevene skal bli undrende, kreative, kritiske produsenter, ikke bare konsumenter.
Hvordan ødelegge en god problemløsningsoppgave?
En god og interessant problemløsningsoppgave kan fort bli ødelagt i det den presenteres for elevene. Læreren eller lærerstudenten skal forandre litt på oppgaven og så har den plutselig fått ett annet matematisk innhold eller så god hjelp for elevene at den ikke lenger er en problemløsningsoppgave. Alt i beste mening. Eksempler blir gitt fra mellomtrinn og ungdomstrinn. Her viser jeg oppgaven(e) slik de først er, med elevløsninger, deretter hvordan en forandret oppgave er og så spør jeg dere hva som har skjedd. Forandringen foretas ofte for å tilpasse oppgaven bedre til elevenes interesser eller hverdag. Jeg ønsker en diskusjon om hvorfor dette skjer? Er det fordi læreren fremdeles har som hovedønske at elevene skal komme fram til det rette svaret ganske fort eller er det fordi læreren ikke har tilstrekkelig matematisk innsikt til å se at innholdet er forandret? (Eller begge deler, eller, eller?)
Hva kan vi gjøre?